Bonitetska agencija Moody’s upozorila je da stalna eskalacija kreditne i dužničke krize u eurozoni prijeti rejtingu svih evropskih država, te da “mogućnost višestrukih bankrota u eurozoni više nije zanemariva”. Austrijske i italijanske grupacije ne kriju da razmišljaju o povlačenju s istoka i jugoistoka Evrope zbog bojazni da se kriza u eurozoni prelijeva i na tu regiju. U posljednje vrijeme sve je više ekonomista koji smatraju da bi evropska valuta mogla uskoro prestati da postoji…
Ova i druga pitanja vezana za krizu u eurozoni, koja unose nemir i u bh. javnosti, bila su povod za razgovor našeg urednika sa direktorom Raiffeisen Bank dd BiH, Michaelom G. Müllerom.
Da li su u ovom trenutku realne bojazni da bi euro mogao da prestane da postoji kao valuta, i ukoliko bi se to uistinu desilo, kakve bi to posljedice izazvalo u svijetu ali i u BiH?
Što se tiče bojazni da bi euro mogao prestati da postoji kao valuta ona nije realna. Nekoliko zemalja u euro zoni, se u prethodnih par mjeseci nalazi u kriznoj situaciji uzrokovanoj njihovom prezaduženošću. Evropske vlade, prije svega vlade najjačih zemalja, poput Njemačke i Francuske, intenzivno rade na pronalasku adekvatnih rješenja. Ove njihove aktivnosti su, posebno zadnjih dana veoma primjetne, a odnose se na brojne akcije, inicijative, razmišljanja i najave aktivnosti koje će riješiti postojeće probleme.
Generalno, opredjeljenje zemalja članica euro zone i njihovih vlada je opstanak eura kao zajedničke valute, te su i njihove aktivnosti usmjerene u tom pravcu. Evropska centralna banka, Međunarodni monetarni fond, ali i drugi finansijski i monetarni autoriteti ulažu napore da pronađu najadekvatnije rješenje za prevazilaženje postojeće prezaduženosti.
Realna situacija, uprkos zaista teškoj fazi kroz koju euro prolazi, je ipak puno bolja, što nas navodi na zaključak da euro zasigurno ima budućnost u okvirima EU, ali i šire, kao jedna od najjačih svjetskih valuta.
U stranim medijima navodi se da su u pojedinim evropskim državama, zahvaćenim dužničkom krizom, građani počeli da povlače svoj novac iz banaka. Da li je i u kojoj mjeri ovih dana bilo nešto većeg povlačenja iznosa depozita fizičkih odnosno pravnih lica iz vaše banke i šta bi trebalo poduzeti da se štediše uvjere u sigurnost njihovih depozita?
Povlačenja depozita iz naše banke nije bilo, niti zaista postoji ijedan razuman razlog za takvo nešto. Bankarski sektor u BiH je stabilan i dobro organizovan, što smo i pokazali prije par godina, krajem 2008. godine, kada smo uspješno odgovorili povećanjim zahtjevima za podizanje depozita, iako za tim zaista nije bilo nikakve potrebe.
Naša banka u svojoj tradiciji dužoj od 125 godina nikada nijednog klijenta nije oštetila, niti je ijedan klijent izgubio fening svog depozita. Kvalitetno koncipirana poslovna strategija naše banke garancija je da ćemo i u narednim decenijama nastaviti brinuti o našim klijentima i njihovom novcu jednako uspješno kao i do sada. U skladu sa tim, mišljenja smo da je eventualno povlačenje depozita potpuna besmislica, koja vlasnicima sredstava ne bi donijela nikakvu korist, te je držanje novca na računima banaka potpuno logičan i normalan izbor.
Austrijska Raiffeisen Bank International (RBI) objavila je da intenzivno razmišlja o povlačenju s pojedinih tržišta u istočnoj i srednjoj Evropi zbog bojazni da se kriza u eurozoni prelijeva i na tu regiju. Čak je i austrijska centralna banka, naložila austrijskim bankama da mnogo više paze na poslovanje u tim zemljama. Planira li Raiffeisen banka smanjenje obima poslovanja u BiH, i u kojoj mjeri ostvareni poslovni rezultati Banke mogu demantovati potrebu povlačenja kapitala iz naše zemlje?
Raiffeisen Bank International, kao vodeća grupacija u Austriji i Centralnoj i Istočnoj Evropi, i dalje ima kvalitetnu i uspješnu poslovnu politiku, što je i potvrđeno nedavno objavljenim poslovnim rezultatima za prvih devet mjeseci tekuće godine. Uprkos veoma izazovnom okruženju dobit na nivou RBI grupacije prije oporezivanja premašila je milijardu eura, što je zaista odličan rezultat, imajući u vidu okolnosti u kojima je ostvaren.
Zahtjevi za povećanjem koeficijenta adekvatnosti kapitala, nametnuti od strane Evropskog bankarskog regulatora, primoravaju nas, kao i sve druge banke da pronađemo što adekvatniji način za njihovo ispunjenje. U kontekstu ovih zahtjeva banke razmatraju niz mjera koje mogu poduzeti s ovim ciljem. Smanjenje obima poslovanja na određenim tržištim jedna je od mjera koja je spominjana u razmatranjima nekih banaka.
Što se tice RBI grupacije, ne postoje bilo kakvi planovi za povlačenje sa bilo kojeg tržišta. Mi smo na svim tržištima na kojim poslujemo domaća banka, koja ta tržišta doživljava kao svoja matična i zajedno sa tim tržištima dijelimo sve dobro i loše, što ćemo i ubuduće nastaviti.
izvor: Profitiraj.ba